A Tényleg!? anyagai a távoktatáshoz is jól használhatók. Alkalmazhatók ismertető, prezi, videóismertető készíttetéssel vagy megfelelő kérdésekkel, feladatokkal is.
Száz éve gyilkolták meg Somogyi Bélát, a Népszava szerkesztőjét, és Bacsó Bélát, a munkatársát. A gyilkosság pontos körülményei azóta sem tisztázottak. Szinai Miklós 1988-ban megjelent könyvében (Ki lesz a kormányzó?) alaposan utánajárt a kérdésnek, és arra jutott, hogy nem Horthy Miklós lehetett a felbujtó, hanem egy konkurens szélsőjobboldali politikus, Friedrich István. Mit lehet erről tudni […]
Konok Péter rendhagyó recenziója Lőrinc László: 25 szelfi az Árpád-korból című könyvéről. A történész és lánya együtt olvasták a könyvet. Kihagyhatatlan, mi az olvasata történésznek, illetve egy diáknak ugyanarról a műről.
1989 decemberében előre láthatatlan gyorsasággal omlott össze a Román Szocialista Köztársaság, a keleti blokk különutas, paranoid, a sztálinizmust a nacionalizmussal, a totális hiánygazdaságot személyi kultusszal és bizarr nemzeti mitológiával vegyítő pártállama. – A cikk az 1988-89-es rendszerváltó tüntetésekről szóló, az ÁBTL, a Történelemtanárok Egylete és a Nemzeti Audiovizuális Archívum közös oldalán jelent meg válogatásra is hivatkozik.
A Tényleg!? cáfolós cikke. Állítás: A kommunizmus bűnösei nem bűnhődtek meg, mert a régi rendszer erőivel lepaktált SZDSZ ezt megakadályozta.Válasz: A számonkérést eredetileg egyik rendszerváltó párt sem szorgalmazta, később mégis több visszamenőleges hatályú igazságtételi törvényjavaslat is született. Ezek azonban az Alkotmánybíróság szerint a jogállamiság elvével ütköztek. Az SZDSZ is ellenezte ezeket a törvényeket, de nem […]
A Tényleg!? cáfolós cikke. Állítás: A kommunista rezsim bűneinek jóvátétele teljesen elmaradt. Válasz: A jogi és erkölcsi jóvátétel már a szabad választások előtt megkezdődött, az anyagi jóvátételre pedig több megoldás is született. Az azonban kezdettől vitatott volt, hogy mennyi és milyen jóvátétel a lehetséges és hasznos.
Cikk a Tényleg Cáfolós rovatában. Állítás: A taxisblokádot a kormány megbuktatására szervezték.Válasz: Nincs hitelt érdemlő forrás arról, hogy a blokád közvetlen célja a kormány megbuktatása lett volna. Ettől független, hogy az SZDSZ késznek mutatkozott, hogy éljen a váratlan lehetőséggel.
A Tényleg!? cáfolós cikke.Állítás: A Fidesz az SZDSZ kistestvére volt, később azonban elárulta elveit.Válasz: A két párt kapcsolata valóban szoros volt a kezdetekkor, ám viszonyukat számos ellentét is megterhelte.
Cikk a Tényleg Cáfolós rovatában. Állítás: 1988-89-ben reális veszély volt, hogy az MSZMP konzervatív szárnya a Munkásőrség felhasználásával megakadályozza a demokratikus átmenetet.Válasz: Nincs adat arra, hogy a munkásőrséget bárki be akarta volna vetni, és 1989 májusától erre lehetőség sem volt.
A Tényleg Cáfolós rovatában:Állítás: Az új pártok hemzsegtek a volt ügynököktől.Válasz: Az állítás lehet, hogy igaz, de nem bizonyítható. Elterjesztése mögött politikai szándék is húzódhat, mindenesetre az ügynökakták egy részét megsemmisítették, a fennmaradók nyilvánossága pedig 30 év után sem valósult meg.
A Tényleg Cáfolós rovatának írása. Állítás: A népi-nemzeti mozgalom nem foglalkozott emberi jogi kérdésekkel. Cáfolat: Az 1980-as években a népi-nemzeti ellenzék képviselői (is) számon kérték az emberi jogokat a román és csehszlovák párt- és állami vezetésen. Ennek során mellőzték a háború előtti irredenta érveket, és a falurombolás idején minden erdélyi mellett kiálltak, nemzetiségre való tekintet […]
A Tényleg Cáfolós rovatának írása.Állítás: Egyedül az ún. „demokratikus ellenzék” szállt szembe a Kádár-rendszerrel az 1980-as években.Válasz: Bár leglátványosabban a demokratikus ellenzék lépett fel a Kádár-rendszerrel szemben, de volt más ellenzéke is, továbbá az ellenállás más formái is előfordultak.Részletek