Száz évvel a halála után le akarják venni a császárvárost felvirágoztató polgármester, a magyarfóbiájáról híres Karl Lueger nevét egy bécsi körútról, mert egyre kínosabb, hogy buzgó antiszemitizmusa Hitlert is megihlette. (Forrás: HVG)
Nemrég volt kilencven éve, hogy a Nemzetgyűlés kormányzóvá választotta Horthy Miklóst. A király nélküli királyságot csaknem negyedszázadon át vezető egykori altengernagy a XX. századi magyar történelem egyik legfontosabb politikusává vált. (Forrás: hvg.hu)
A fekete halál néven ismert járvány a 14. században az európai népesség közel egyharmadával végzett. Lehetséges, hogy a kor klimatikus viszonyai is segítették a kór terjedését – derül ki egy nemrég közzétett német tanulmányból. (Forrás: Múlt-kor)
1849 áprilisának első hetében kezdődött az a hadművelet, amelyet ma már a „dicsőséges tavaszi hadjáratként” emlegetünk. Az eseménysort az ekkor a fősereg mellett tartózkodó Kossuth Lajos leveleinek segítségével idézzük fel. (Forrás: Magyar Országos Levéltár)
Március 26-án, 87 éves korában elhunyt Niederhauser Emil történész akadémikus, egyetemi tanár, haláláig az MTA Történettudományi Intézetének tudományos tanácsadója, Kelet-Európa története kutatásának világhírű szaktekintélye. (Forrás: MTA)
Magyarországon a négy évtizedes pártállami időszak után 1990. március 25-én és április 8-án rendezték meg az első szabad, többpárti parlamenti választásokat: 34 párt és 1623 jelölt (ebből 199 független) szállt ringbe a több mint 7 millió 798 ezer választásra jogosult szavazatáért. (Forrás: Múlt-kor)
Egy mongol támadás során megsemmisült épületet és a benne megmaradt értékes leleteket tárták fel márciusban a Kulturális Örökségvédelmi Szakszolgálat régészei Szank határában. (Forrás: Múlt-kor)
1944. március 19-én a német csapatok megszállták Magyarországot. Egy új kutatás szerint az amerikai titkosszolgálat provokálhatta ki az akciót, ami a szélsőjobboldal előretörését, és a végső megoldás hazai megindítását hozta magával. (Forrás: Múlt-kor)
Német segítséggel sikerült a Bolgár Nemzeti Múzeum régészeinek meghatározniuk a Balkán legnagyobb földalatti sírtemplomának pontos keletkezési idejét. (Forrás: hvg.hu)
A források egybehangzó tanúsága szerint Hunyadi Lászlót 1457. március 16-án végezték ki, estefelé, a budai várban a Friss palota előtti Szent György téren. (Forrás: Magyar Országos Levéltár)
A háttérből gerjesztették azt a feszültséget, ami 1990 fekete márciusához vezetett: magyarok és románok három napig csatáztak Marosvásárhely főterén. A román fölényt a környékbeli cigányság „hadba szállása” enyhítette, de az erőviszonyokat a székelyek fellépése fordította meg. Végül a román hadsereg ejtőernyősökkel vetett véget a polgárháborús viszonyoknak. (Forrás: FN)